čeleď: Hvězdnicovité - Asteraceae
Kopretina je rod rostlin, který v poslední době odborníci rozdělili na větší počet navzájem podobných druhů a poddruhů. Ve starší literatuře bývalo uváděné jméno kopretina bílá (Chrysanthemum leucanthemum) společně pro několik druhů.
Nyní platí jméno kopretina bílá (Leucanthemum vulgare) pouze pro základní diploidní typ (2n = 18). Je to výrazně teplomilný druh.
V české přírodě je od nížin až do hor nejrozšířenější druh kopretina irkutská (Leucanthemum ircutianum) s dvojnásobným počtem chromozomů (2n = 36).
Kopretiny rostou jako dvouleté nebo krátce vytrvalé byliny.
Na fotografii nahoře je na květu kopretiny brouk zdobenec skvrnitý (
Trichius fasciatus). Dospělý brouk zdobenec se živí pylem z květů a kopretiny patří k jeho nejoblíbenějším rostlinám. Larvy zdobence skvrnitého se vyvíjejí v trouchu různých listnatých dřevin.
Kopretiny vyhledávají i zlatohlávci tmaví (
Oxythyrea funesta). Dospělci se živí převážně pylem na květech různých druhů rostlin, jejich larvy žijí v zemi a živí se kořínky.
Květy kopretin vyhledávají hlavně drobné druhy včeliček. Zde je na fotografii ploskočelka zlatolesklá (
Halictus subaurus).
![/Ploskočelka zlatolesklá na květu kopretiny. /Ploskočelka zlatolesklá na květu kopretiny.](/obrazky/2016/24811-kopretina-a-ploskocelka-zlatoleskla.jpg)
(Zlatohlávky a ploskočelku na květu kopretiny fotografoval Michal Platil.)
Někdy se ale na květu kopretiny objeví i čmelák. Na fotografii je pravděpodobně sameček čmeláka zemního.
Tady je na květu kopretiny brouk s neobvyklým jménem - květokras vrbový. Je to některý z komplexu druhů v okruhu
Anthaxia salicis.
![/Brouk květokras vrbový na květu kopretiny. /Brouk květokras vrbový na květu kopretiny.](/obrazky/2016/80157-kvetokras-vrbovy-Anthaxia-salicis.jpg)
Květy kopretin mají v oblibě i další brouci z čeledi krascovití. Tady je
Anthaxia fulgurans.
Motýl okáč luční saje nektar na květu kopretiny.
![/Motýl okáč luční na kopretině. /Motýl okáč luční na kopretině.](/obrazky/2016/23436-okac-lucni-na-kopretine.JPG)
Foto motýla Karel Netsch.